„Elemi részecskék és kölcsönhatásaik” változatai közötti eltérés
(→Mai képünk az anyagról) |
(→Mai képünk az anyagról) |
||
55. sor: | 55. sor: | ||
A hullámfüggvény szorzatalkú, egy térbeli rész és egy spint tartalmazó rész szorzataként írható fel: <math>\psi = \alpha (t e^{,}rbeli) \beta (spin) \mathbf{}</math>. | A hullámfüggvény szorzatalkú, egy térbeli rész és egy spint tartalmazó rész szorzataként írható fel: <math>\psi = \alpha (t e^{,}rbeli) \beta (spin) \mathbf{}</math>. | ||
− | A térbeli rész a relatív koordinátáktól függ: <math>\alpha \sim Y_l^m (\theta, \phi)</math> | + | A térbeli rész a relatív koordinátáktól függ: <math>\alpha \sim Y_l^m (\theta, \phi)</math> <ref>Itt felírtunk valamit arról, hogy <math>(-1)^l</math>, de az mire is vonatkozott pontosan? Aki tudja, javítsa ki legyen szíves.</ref> |
+ | |||
+ | Felcserélésnél: <math>\phi \rightarrow \phi + \pi</math> és <math>\theta \rightarrow \theta - \pi</math> | ||
+ | |||
+ | Minthogy fermionok esetén a hullámfüggvénynek aszimmetrikusnak, bozonok esetén pedig szimmetrikusnak kell lennie, ezen típusú részecskék esetén <math>\alpha</math> és <math>\beta</math> értékére a következő lehetőségek adódnak: | ||
+ | |||
+ | {| border="1" | ||
+ | |- | ||
+ | | típus || <math>\alpha</math> || <math>\beta</math> | ||
+ | |- | ||
+ | | fermionok || aszimmetrikus || szimmetrikus | ||
+ | |- | ||
+ | | || szimmetrikus || aszimmetrikus | ||
+ | |- | ||
+ | | bozonok || szimmmetrikus || szimmetrikus | ||
+ | |- | ||
+ | | || aszimmetrikus || aszimmetrikus | ||
+ | |- | ||
+ | |} | ||
+ | |||
+ | <showhide> | ||
+ | ===Példa=== | ||
+ | <hide> | ||
+ | <math>\rho^0 \nrightarrow 2\pi^0</math>, mivel a <math>\rho^0</math> 1-es spinű, a <math>\pi^0</math> pedig 0-s spinű, és mindkettő bozon. <math>m_{\rho} \sim</math> 770 MeV, <math>m_{\pi} \sim</math> 130 MeV. | ||
+ | |||
+ | Mivel az impulzusmomentum a jelen folyamat esetén megmarad, és a kiindulásnál <math>\rho^0 \rightarrow 1</math>, ezért <math>2\pi^0 \rightarrow 1</math>-nek kell lennie (és mivel <math>\pi^0</math>-nak nincs, csak a pályaimpulzusmomentumból lehet, viszont a Pauli-elv nem engedi, hogy a <math>2\pi^0</math> pályaimpulzusmomentuma 1 legyen). | ||
+ | </hide> | ||
+ | </showhide> | ||
<hr /> | <hr /> |
A lap 2009. szeptember 26., 17:29-kori változata
<showhide>
Tartalomjegyzék
A részecskefizika egységrendszere
<hide>
Compton-hullámhossz:[KÉNE MAGYARÁZAT!!!]
Átlagos élettartam:
,
Részecskék tömege: eV, MeV, GeV stb. ().
,
</hide>
</showhide>
Részecskeosztályozás és kölcsönhatások
Elemi részecske:[1] Az elérhető legnagyobb energiákon sincs belső szerkezet. [2]
Az elemi részecskék jellemzői
- m (nyugalmi tömeg)[3]
- s (spin)
- töltések [RÉSZLETEZENDŐ!!!]
- mágneses momentum
XX. század elején az elemi részecskék az elektron, proton, foton(), neutrínó (
). Aztán felfedezték a
reakciót, ami a gyenge kölcsönhatás egyik jó példája.
Mai képünk az anyagról
osztály | jelölés | spin | töltés |
kvarkok | q | ![]() |
![]() |
leptonok | l | ![]() |
![]() |
Kölcsönhatások közvetítése
név | közvetítő bozonok (egész spin) | közvetítő részecske tömege | hatótávolsága |
gravitációs | ![]() | ||
elektromágneses | foton (![]() |
0 | ![]() |
gyenge | ![]() |
![]() |
rövid (![]() |
erős | gluon (![]() |
0 ("bezárás") | rövid (![]() |
A részecskékre igaz a Pauli-elv (hu en), azaz:
- Azonos fermionok aszimmetrikus,
- azonos bozonok szimmetrikus hullámfüggvényt valósítanak meg.
A hullámfüggvény szorzatalkú, egy térbeli rész és egy spint tartalmazó rész szorzataként írható fel: .
A térbeli rész a relatív koordinátáktól függ: [5]
Felcserélésnél: és
Minthogy fermionok esetén a hullámfüggvénynek aszimmetrikusnak, bozonok esetén pedig szimmetrikusnak kell lennie, ezen típusú részecskék esetén és
értékére a következő lehetőségek adódnak:
típus | ![]() |
![]() |
fermionok | aszimmetrikus | szimmetrikus |
szimmetrikus | aszimmetrikus | |
bozonok | szimmmetrikus | szimmetrikus |
aszimmetrikus | aszimmetrikus |
<showhide>
Példa
<hide>
, mivel a
1-es spinű, a
pedig 0-s spinű, és mindkettő bozon.
770 MeV,
130 MeV.
Mivel az impulzusmomentum a jelen folyamat esetén megmarad, és a kiindulásnál , ezért
-nek kell lennie (és mivel
-nak nincs, csak a pályaimpulzusmomentumból lehet, viszont a Pauli-elv nem engedi, hogy a
pályaimpulzusmomentuma 1 legyen).
</hide>
</showhide>
- ↑ Ritkán, de használják a szubnukleáris részecske elnevezést is. Szubnukleáris részecske: ami az atomokban nem található meg.
- ↑ Ez természetesen időfüggő. Száz éve még eleminek gondolt részecskékről kiderült, hogy nem azok, nagyobb energiájú gyorsítókban végzett kísérletek során.
- ↑ A tanár úr kiemelte, hogy jelen előadásban a mozgási tömeget, mint fogalmat nem használja, minden további tömeg nyugalmi tömegnek értendő.
- ↑ Szabad kvarkot még nem figyeltek meg és a jelenlegi elméletek szerint nem is lehet.
- ↑ Itt felírtunk valamit arról, hogy
, de az mire is vonatkozott pontosan? Aki tudja, javítsa ki legyen szíves.